Зміни у тваринному населенні поверхні ґрунту під впливом антропогенного навантаження в міському середовищі
Кунченко Катерина Максимівна, Харківське територіальне відділення МАН України Харківської міської ради Харківської області, учениця 9-го класу, комунального закладу «Первомайський ліцей № 3 «Успіх» Первомайської міської ради Харківської області»; KatyaKunchenko02@gmail.com
Полчанінова Ніна Юріївна, доцент каф. зоології та екології Харківського національного університету імені В.Н. Каразіна, кандидат біологічних наук;
Бугаєнко Ірина Вікторівна вчитель біології вищої категорії, ст. вчитель комунального закладу «Первомайський ліцей № 3 «Успіх» Первомайської міськради Харківської області»
У сучасному світі міста виступають як одні з найвпливовіших чинників перетворення природного середовища, але їхнє функціонування неможливе без природничої складової, без урахування динаміки різних природних процесів, які можуть значно погіршуватися внаслідок інтенсифікації людської діяльності. Метою нашого дослідження було визначення залежності тваринних угруповань поверхні ґрунту від рекреаційного навантаження на прикладі м. Первомайський.
Предметом нашого дослідження було визначити вплив антропогенного навантаження на природну складову урболандшафтів, а об’єктом дослідження – тваринне населення герпетобію зеленої зони міста.
Практичне значення роботи обумовлене можливістю використання багатства тваринного населення як показника стану навколишнього середовища. З’ясування видового складу та чисельності певної групи тварин є базовою інформацією для подальшого моніторингу зміни їхніх угруповань під впливом різного ступеню антропогенного навантаження, зокрема, рекреаційного.
Наукова новизна: комплексна оцінка тваринного населення поверхні ґрунту в уробценозах Харківської області проводиться уперше. Рекреаційна зона шкільної території та вуличні насадження в м. Первомайський також вивчаються уперше. 
Дослідження були проведені у червні та вересні 2020 року на трьох ділянках зелених насаджень – шкільний ліцей, вулиця та парк. Усього зібрано 6 особин хребетних і 1590 особин безхребетних тварин. 
Найбагатшим та найбільш збалансованим виявилося тваринне угруповання парку, найбіднішим – ліцею. Через постійне турбування, викошування трави та збирання листя, у садибі ліцею не знайдені хребетні тварини, зменшилося видове багатство безхребетних. Повсюдно  переважали жуки, мурахи та павуки; у ліцею частка жуків сягала 60%, на вулиці підвищувалася відносна чисельність мурах, у парках – павуків, а з нечисленних груп – клопів та багатоніжок. Структура домінування павуків у садибі ліцею спрощувалася до одного наддомінантного (50%) виду та двох груп рідкісних, у парку вона була найскладнішою, з одним наддомінантом, та п’ятьма групами різними за рангом.  Два види павуків рекомендовані як біоіндикатори.
ВИСНОВКИ
1.	При підвищенні рекреаційного навантаження тваринне населення зелених насаджень збіднюється за чисельністю та видовим складом
2.	Співвідношення різних груп членистоногих стає менш збалансованим
3.	Серед членистоногих  найбільш чітку залежність від антропогенних чинників було виявлено для павуків та багатоніжок
4.	Екологічне різноманіття та чисельність павуків в умовах сильного навантаження зменшується, а структура угруповання спрощується
5.	Наддомінування Xerolycosa miniata у бідному за видами та особинами угрупованні павуків  свідчить про посилення антропогенного навантаження в урбоценозі, а наддомінування Pardosa lugubris у багатому угрупованні – про наближення урбоценозу до природних умов